Akademiska inför AI-system för automatisk tolkning av strokebilder
Efter årsskiftet inför Akademiska sjukhuset ett AI-system som automatiskt tolkar strokebilder tagna med datortomografi. Främsta syftet är att förbättra strokevården genom att diagnostiken går fortare och blir mer träffsäker. Snabba åtgärder vid stroke kan begränsa omfattningen av hjärnskador och risk för framtida handikapp.
![Efter årsskiftet inför Akademiska sjukhuset ett AI-system som automatiskt tolkar strokebilder tagna med datortomografi. Främsta syftet är att förbättra strokevården genom att diagnostiken går fortare och blir mer träffsäker.](/data/images/public/3235843/3389803/26112629-5e09-4cce-8148-18bafb08147a-w_720.jpg)
– Vi är övertygade om att införandet av avancerad AI-teknologi för automatisk tolkning av strokebilder, som tas med datortomografi på hjärnan, kommer att leda till en betydande förbättring av vår förmåga att hantera strokefall. Vår strävan är att vara ledande inom strokevård. Därför vill vi utnyttja de senaste framstegen inom medicinsk teknik för att kunna ge patienterna den bästa möjliga vården, säger Erik Lundström, sektionschef inom neurologi och strokevård, Akademiska sjukhuset.
Stroke innebär syrebrist i hjärnan, antingen orsakad av en blodpropp i ett av hjärnans kärl (hjärninfarkt) eller av ett brustet blodkärl (hjärnblödning). I Sverige drabbas cirka 26 000 personer av stroke varje år, varav 6 000 avlider. Att snabbt få sjukhusvård är oerhört viktigt. Om det rör sig om en hjärninfarkt behöver patienten ofta blodproppslösande läkemedel direkt i blodet via dropp, en behandling som måste ges inom 4,5 timmar efter att de första symtomen började. För att avlägsna blodproppar används ibland trombektomi, ett operativt ingrepp där man går in i ett blodkärl i ljumsken och för upp en kateter till hjärnans kärl med hjälp av röntgengenomlysning och därefter mekaniskt avlägsnar blodproppen. Ingreppet är tidsberoende och kan utföras upp till 24 timmar efter symtomdebut.
Man kan inte skilja en hjärninfarkt från en hjärnblödning bara genom symtomen. Rätt diagnos kan ställas först efter en röntgenundersökning av hjärnan, oftast med skiktröntgen (datortomografi), ibland med magnetkameraundersökning.
- – Den nya AI-tekniken kommer att hjälpa oss att effektivisera våra diagnos- och beslutsprocesser och därigenom ge våra patienter en ännu större chans till en fullständig återhämtning. Alla som är inblandade i beslutsprocessen får inom fem minuter tillgång till samma information. Det ger både tidsvinster och avlastning som är betydelsefull i en stressad situation, säger Christoffer Nyberg, överläkare och neurointerventionist.
Införandet av AI-systemet av förberetts en längre tid av specialister inom Bild- och funktionsmedicin (röntgen) i nära samarbete med kollegor inom verksamhetsområde Neuro. Systemet beräknas vara på plats i början 2024. I nuläget finns liknande system i Region Skåne, Västra Götalandsregionen och Region Örebro.
FAKTA: AI-tolkning av stroke-bilder
Programvaran är en stödfunktion till läkare för att underlätta bedömningen och snabba på handläggningen av patienter med misstänkt akut stroke. Systemet analyserar bilder tagna med skiktröntgen (datortomografi) på flera olika sätt:
- Bedömning av storleken på en etablerad infarkt.
- Analys av kärlröntgen som tagits med datortomografi för att identifiera proppar i de stora kärlen som försörjer hjärnan med blod.
- Analys av genomblödningen i hjärnan på bilder tagna med datortomografi för att hitta områden i hjärnan med påverkad blodcirkulation.
FAKTA: Stroke
- Ett samlingsnamn för sjukdomar som orsakas av en blodpropp eller en blödning i hjärnan. En stroke leder till syrebrist i hjärnan som gör att man plötsligt förlorar olika funktioner som tal, rörelser, känsel och syn.
- Vid hjärninfarkt har en blodpropp bildats i något av hjärnans blodkärl. Vid hjärnblödning har ett blodkärl brustit inne i hjärnan eller på hjärnans yta.
- Ärftlighet spelar in liksom högt blodtryck, rökning, höga blodfetter, hög alkoholkonsumtion, hög ålder, diabetes, förmaksflimmer samt förträngning av halspulsådern.
- Vanliga symtom är plötslig förlamning och känselbortfall i kroppens ena sida, talsvårigheter och förlust av synfält. Yrsel, huvudvärk, illamående/kräkningar, svårigheter att gå och svälja är andra symtom.
- Stroke kan föregås av en så kallad TIA, en störning i hjärnans blodcirkulation som går över.
AKUT-testet räddar liv
Vid stroke är det extremt viktigt att den som drabbas snabbt får vård. Varje sekund räknas. Lär dig de vanligaste varningssignalerna:
ANSIKTE: Be personen att le. Om mungipan hänger. – Ring 112!
KROPP: Lyft armarna i 10 sekunder. Om en arm faller. – Ring 112!
UTTAL: Om personen talar sluddrigt eller inte hittar rätt ord. – Ring 112!
TID: Varje sekund är livsviktig. Vänta inte. – Ring 112!
Källa: hjart-lungfonden.se
Nyckelord
Kontakter
Christoffer Nyberg, överläkare och neurointerventionist, Bild och funktionsmedicinskt centrum, Akademiska sjukhuset;
christoffer.nyberg@akademiska.se
018 – 612 28 66
Erik Lundström, överläkare och sektionschef för neurologi och strokevård, Akademiska sjukhuset och adjungerad professor vid Uppsala universitet;
erik.lundstrom@akademiska.se eller erik.lundstrom@neuro.uu.se
018 - 617 10 90
Om Akademiska sjukhuset
Akademiska sjukhuset erbjuder specialiserad och högspecialiserad vård lokalt, regionalt, nationellt och internationellt.
Sjukhuset har cirka 8 400 medarbetare, varav 1 500 läkare och 2 750 sjuksköterskor/barnmorskor.
Sjukhuset har 850 vårdplatser. Här görs varje år cirka 722 000 öppenvårdsbesök, 45 300 slutenvårdstillfällen och 32 200 operationer.
Följ Akademiska sjukhuset
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Akademiska sjukhuset
Ny studie visar: Operation och stomi kan undvikas vid lokalt avancerad ändtarmscancer20.8.2024 11:12:55 CEST | Nyheter
En tredjedel av alla som diagnostiseras med ändtarmscancer löper hög risk för återfall. En klinisk studie på Akademiska sjukhuset/Uppsala universitet visar att patienter med lokalt avancerad ändtarmscancer ofta kan slippa operation och stomi. Dessutom minskar risken för återfall.
Brännskadecentrum rustar för bättre beredskap15.8.2024 08:00:00 CEST | Pressmeddelande
Patienter med svåra brännskador vårdas ofta längre tid inneliggande än andra traumapatienter, ibland ett halvår till ett år. Det går åt mycket materiel, läkemedel och apparatur av olika slag, men även andra resurser. Frågan är hur stora lager och annan kapacitet som behövs? Ett forsknings- och utvecklingsprojekt vid Akademiska sjukhuset ska förbättra planeringen och beredskapen inför masskadehändelser och andra händelser med många skadade såsom trafikolyckor eller explosioner.
Studie visar: Träning kan ersätta kirurgi vid hamstringsskador19.7.2024 08:45:50 CEST | Pressmeddelande
Akuta skador på lårets baksida, så kallade hamstringsavlösning, uppstår oftast i samband med halkolyckor och idrott. En ny studie från tio sjukhus i Sverige och Norge, med många av patienterna rekryterade i Uppsala och Stockholm, utmanar den traditionella behandlingen. Resultaten, som publiceras i den amerikanska tidskriften NEJM Evidence, visar att träning, det vill säga icke kirurgisk behandling, är lika effektiv som operation för patienter i åldrarna 30 till 70 år.
Fler patienter ska erbjudas epilepsikirurgi på Akademiska17.6.2024 08:00:00 CEST | Pressmeddelande
För drygt ett år sedan tilldelades Akademiska sjukhuset/Region Uppsala tillstånd att bedriva nationell högspecialiserad vård för epilepsikirurgisk utredning och behandling både för barn och vuxna. I och med beslutet koncentreras vården till tre i stället för sex sjukhus. Detta förväntas ge ökad efterfrågan när tillståndet börjar gälla 1 juli. På Akademiska räknar man med en fördubbling av barn som erbjuds operation det närmaste året. Enligt Socialstyrelsen kan volymerna öka till 100 operationer per år, varav 30 på Akademiska sjukhuset, inkluderande både barn och vuxna.
Akademiska får tillstånd att bedriva nationell högspecialiserad vård vid sällsynta njursjukdomar12.6.2024 17:25:26 CEST | Pressmeddelande
Akademiska sjukhuset/Region Uppsala får tillstånd att bedriva nationell högspecialiserad vård vid sällsynta njursjukdomar hos barn och vuxna, exempelvis medfött nefrotiskt syndrom, ovanliga polycystiska njursjukdomar och cystinos, ärftliga sjukdomar som ofta debuterar under första levnadsåren och bland annat kan leda till kronisk njursvikt, dialys och transplantation. Beslutet att koncentrera vården till fyra sjukhus fattades av Nämnden för nationell högspecialiserad vård den 12 juni.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum