Tre år under talibanerna: Hoppet tryter i Afghanistan
Det afghanska samhället kämpar efter tre år av olöst frustration där talibanernas de facto-myndigheter begår människorättskränkningar och brott enligt folkrätten mot det afghanska folket, särskilt kvinnor och flickor, med absolut straffrihet.
![](/data/images/public/3236769/3573915/67e98611-9e1b-46a9-827b-d7e0c83424ab-w_720.png)
I en omfattande konsultation med mer än 150 intressenter, däribland afghanska människorättsförsvarare, akademiker, kvinnliga demonstranter och aktivister, ungdomar, företrädare för civilsamhället och journalister, har Amnesty International dokumenterat det afghanska samhällets frustration över det internationella samfundets uteblivna reaktioner.
– Vi har talat med människor som representerar ett tvärsnitt av det afghanska samhället över hela världen och som till överväldigande del anser att det internationella samfundet har svikit det afghanska folket. Det har inte bara misslyckats med att hålla talibanerna ansvariga för brott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, det har inte heller lyckats ta fram en strategisk riktning för att förhindra ytterligare skada, säger Samira Hamidi, Amnesty Internationals regionala kampanjledare för Sydasien.
– Tre år senare är den absoluta avsaknaden av konkreta åtgärder för att hantera katastrofen för de mänskliga rättigheterna i Afghanistan en källa till skam för hela världen. säger Samira Hamidi
Samrådan genomfördes med personer i sjutton provinser i Afghanistan och med personer i exil i tio länder från hela världen, däribland USA, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Belgien, Spanien, Schweiz, Italien, Kanada och Pakistan.
Kvinnors och flickors rättigheter
Över tjugo afghanska kvinnliga människorättsförsvarare från 21 olika provinser berättade för Amnesty International att de förlorat inflytande över alla aspekter av sina liv. Kvinnorna var tidigare anställda inom olika områden, bland annat juridik, politik, journalistik, utbildning och idrott. Efter tre år under talibanernas styre upprepade de alla känslan av att vara "ingen" med begränsade möjligheter till anställning och med det inte kunna bidra ekonomiskt eller kulturellt.
Razia, en kvinnorättsförsvarare från Kunduz-provinsen i Afghanistan, säger:
– De kvinnor som har förlorat sin handlingsfrihet, sina jobb och sin ekonomiska status får höra att de förtjänar det och att talibanernas återkomst är ett positivt steg för att stänga ner de som predikade äktenskapsbrott i de mänskliga rättigheternas och kvinnors rättigheters namn.
Talibanerna har avfärdat anklagelser om könsförföljelse genom att hävda att de följer sharia (islamisk lag) och “afghansk kultur”. Alla restriktiva och repressiva dekret och politiska åtgärder som i början av deras styre uppenbarligen infördes som tillfälliga åtgärder för att garantera folkets säkerhet, särskilt kvinnors och flickors, gäller fortfarande efter tre år.
– Vi fick höra att talibanerna har förändrats. Vi fick höra att vi inte [skulle] förstöra fredsarbetet. Vi fick höra att världen kommer att stå på vår sida. Ändå lever vi i dag ensamma med vårt lidande, säger Nazifa, lärare i Mazar-e-Sharif-provinsen i Afghanistan.
Rättvisa och ansvarsutkrävande
Rättssystemet i Afghanistan kollapsade efter talibanernas återkomst till makten och i november 2022 utfärdade talibanernas högste ledare en obligatorisk order om att sharialagar skulle införas fullt ut i Afghanistan.
– Talibanerna meddelade att det inte finns något behov av att advokater deltar i rättegångar. De tror inte på rättssystem utan förlitar sig i hög grad på sin tolkning av sharialagstiftningen som leds av religiösa lärda från madrasor (islamiska skolor) utan formell juridisk utbildning, säger Ahmad Ahmadi, en före detta advokat som nu lever i exil i Europa.
Olika företrädare för civilsamhället talade om att kroppsstraff återinförts i Afghanistan, inklusive offentlig piskning, offentlig avrättning, avhuggning av lemmar, stening och andra former av misshandel och tortyr som strider mot folkrätten och det absoluta tortyrförbudet. Avsaknaden av rättvisa rättegångar eller tillgång till rättsmedel är fortfarande underrapporterad.
Krympande civilt utrymme
Afghanistan har nu ett krympande civilsamhälle där människorättsförsvarare, inklusive kvinnliga demonstranter, gräsrotsorganisationer, journalister och politiska aktivister uppfattas som fiender av talibanerna. De som protesterar utsätts för påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, fängelsestraff, tortyr, eller misshandel.
Många har tvingats fly landet av rädsla för repressalier. Hundratals av dem sitter fast i Iran, Pakistan och Turkiet, där de möter juridiska och ekonomiska utmaningar och i vissa fall till och med tvingas tillbaka till Afghanistan, i strid med principen om non-refoulement. De afghanska människorättsorganisationerna berättade att de inte bara utestängs av talibanerna utan även av det internationella samfundet.
– De av oss som befinner oss i Afghanistan bjuds inte in till viktiga diskussioner eftersom det anses vara 'för riskabelt'. De av oss som lever i exil utesluts eftersom vi inte bor i Afghanistan och därför inte anses vara “relevanta”, säger Tabasoom Noori, en kvinnorättsaktivist som lever i exil i USA.
Internationellt stöd
De människorättsförsvarare som talat med Amnesty International anser att allvaret i människorättskrisen i Afghanistan delvis undergrävs genom talibanernas retorik och propaganda om att Afghanistan nu är “säkrare” med en växande ekonomi där medborgarna får respekt och värdighet i enlighet med sharia (islamisk lag) och kultur. I verkligheten har talibanerna skapat en miljö präglad av rädsla och absolut kontroll.
– Samma grupp som sprängde sig själva i luften och dödade civila och säkerhetsstyrkor gör det inte längre (eftersom de har makten), så naturligtvis kommer [Afghanistan] att vara säkert, säger Zarifa, en kvinnlig människorättsförsvarare som lever i exil i USA
Amnesty ser ett behov av att alla aktörer som arbetar med Afghanistan samordnar sig, hittar säkra och kreativa plattformar för att debattera och engagera sig i diskussioner för att hitta effektiva långsiktiga lösningar. Detta kan också göras möjligt när de har möjligheter, resurser och färdigheter för det. Det internationella samfundet bör förbinda sig att stödja dessa steg, respektera de många rösterna från samhället och avstå från principlöst engagemang med talibanerna som bara skulle visa sig vara skadligt för de kollektiva ansträngningarna. Tiden för samordnade åtgärder är nu.
Nyckelord
Kontakter
Amnesty International SverigePRESSJOUR
Tel:0704330916press@amnesty.seLänkar
Om oss
Amnesty International är en oberoende internationell organisation som arbetar för att mänskliga rättigheter ska gälla alla, nu och i framtiden. Genom att avslöja kränkningar och skapa uppmärksamhet och opinion sätter vi press på regeringar och makthavare runt om i världen.
Läs mer om vårt globala arbete på www.amnesty.org,där hittar du också alla de nyheter, blixtaktioner och rapporter vi publicerar.
Följ Amnesty International Sverige
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Amnesty International Sverige
EU måste värna om flyktingskyddet, det kräver över 80 organisationer i civilsamhället9.7.2024 00:01:00 CEST | Pressmeddelande
Inför det nyvalda Europaparlamentets första plenarsammanträde uppmanar över 80 människorättsorganisationer och humanitära organisationer Europeiska unionen att inta en fast hållning för att upprätthålla asylrätten och rättsstatens principer.
Gruvbrytning i Gállok strider mot internationell rätt25.6.2024 11:42:53 CEST | Pressmeddelande
Amnesty beklagar Högsta förvaltningsdomstolens beslut att godkänna beviljandet av gruvbrytning i Gállok. Urfolksrätten är bindande för Sverige och berörda samiska representanter har tydligt och klart sagt nej till en gruva i Gállok.
Flyktingar från Sudan utsätts för omänskliga kränkningar i Egypten19.6.2024 01:01:00 CEST | Pressmeddelande
Tusentals sudanesiska flyktingar som tvingats ta sig till Egypten för att undkomma förföljelse har godtyckligt arresterats och därefter kollektivt återsänts till Sudan av de egyptiska myndigheterna. Det visar Amnesty Internationals rapport som släpps idag. Amnesty menar också att EU riskerar att bli medskyldig till Egyptens brott mot de mänskliga rättigheterna på grund av sitt samarbete med Egypten på migrationsområdet. Många av de sudanesiska flyktingarna har innan de tagits till gränsen hållits frihetsberövade i upp till sex veckor i läger under grymma och omänskliga förhållanden.
Amnesty presenterar stor konsert på Cirkus den 17 september – husbandet Dina Ögon kompar ett urval av landets bästa artister18.6.2024 08:00:00 CEST | Pressmeddelande
Amnesty Live 2024 – Bring The Noise är en unik konsert på Cirkus i Stockholm den 17 september för att uppmärksamma mänskliga rättigheter som hotas runtom i världen. På scen väntar en svårslagen lineup när husbandet Dina Ögon gör exklusiva uppträdanden med José González, Cherrie, Cleo, Ane Brun, Titiyo & Hurula, Lena Philipsson, Annika Norlin & Jonas Teglund, Erik Lundin, Little Jinder och Waterbaby. Dessutom blir det standup med Bianca Kronlöf. Kvällens artwork är gjort av den ryska konstnären, musikern och aktivisten Aleksandra Skochilenko, och det är skapat i fängelset där Skochilenko sitter efter att ha protesterat mot kriget i Ukraina. För att gå på konserten behöver man bli medlem och stötta Amnesty med 150 kr per månad.
USA: Sociala mediejättar tar bort inlägg med abortrelaterat innehåll11.6.2024 13:00:00 CEST | Pressmeddelande
Sociala medieplattformar tar bort inlägg med abortrelaterat innehåll utan att ge en tydlig motivering till varför. Det kan bidra till att försvåra för tillgången till abort och hotar rätten till hälsa och kroppslig autonomi. Det konstaterar Amnesty International i en ny rapport som publiceras idag.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum