Ny studie: Kulturell likhet ökar stödet för flyktingar
Vi är mer benägna att hjälpa flyktinggrupper som liknar oss kulturellt. Det visar en ny studie från Ratio och Linnéuniversitetet som jämfört benägenheten att hjälpa ukrainare relativt jemeniter, med hjälp av faktiska experiment.
![Mark Granberg är fil dr i nationalekonomi och forskare Ratio.](/data/images/public/3236508/3392952/3d35df28-2568-4f71-a54a-bd9ef28f0ad3-w_720.jpg)
– Vilket stöd och bemötande som flyktingar får, liksom vilka politiska opinioner som följer, är ju högaktuellt. Tillsammans med två psykologiforskare började jag därför undersöka vad som påverkar hur vi ser på olika flyktinggrupper.
Det säger Mark Granberg, nationalekonom och forskare på Ratio, apropå deras nyligen publicerade studie “Love thy (Ukrainian) neighbour: Willingness to help refugees depends on their origin and is mediated by perceptions of similarity and threat”, publicerad i British journal of social psychology.
Deras resultat visar att kulturell distans påverkar inställningar gentemot flyktinggrupper: Man är mer villig att hjälpa dem som är kulturellt lika. Forskargruppen använde sig av ett enkätexperiment i vilket 1 545 britter deltog. Dessa deltagare fick frågor kring hur villiga de var att ge stöd till flyktingar. Några respondenter fick frågor om deras villighet att hjälpa människor från (det kulturellt nära och krigsdrabbade) Ukraina, och några fick frågor om att hjälpa människor från (det kulturellt avlägsna och krigsdrabbade) Jemen.
– Resultaten visar att deltagarna var mer villiga att hjälpa, anställa och donera pengar till ukrainska flyktingar. Dessa effekter förklarades av högre upplevd likhet med ukrainare, och lägre upplevt hot från dem relativt jemeniter, berättar Mark Granberg.
I studien låter man inte bara respondenterna uppskatta hypotetiskt vad de är villiga att ge, deltagarna erbjuds möjligheterna att faktiskt donera sina intäkter från sitt undersökningsdeltagande till verkliga välgörenhetskampanjer riktade mot de respektive flyktinggrupperna. Detta tillvägagångssätt gav insikter i både uttalade avsikter och faktiska handlingar gällande hjälp.
– En sak att ta med sig från vår studie är att initiativ som syftar till att minska fördomar och diskriminering mot flyktingar och andra utlandsfödda, också behöver tänka på uppfattade kulturella avstånd och missuppfattningar, säger Mark Granberg.
___
Studien är gjord av Mark Granberg tillsammans med Samantha Sinclair, fil dr vid institutionen för psykologi vid Linnéuniversitetet, och Towe Nilsson, i dag doktorand vid avdelningen för psykologi vid Linköpings universitet. Hela studien är tillgänglig finns att läsa utan kostnad via följande länk. Den erbjuder insikter för beslutsfattare, socialarbetare och organisationer som arbetar med flyktingar.
För mer information, vänligen kontakta:
Mark Granberg, nationalekonom och forskare Ratio, mark.granberg@ratio.se
Johanna Grönbäck, kommunikationschef Ratio, johanna.gronback@ratio.se, 0763-47 75 40
Nyckelord
Kontakter
Johanna GrönbäckKommunikationschef
Presskontakt
Länkar
Följ Ratio
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Ratio
Ny studie: Så påverkar AI-kompetens din lön8.8.2024 15:28:01 CEST | Pressmeddelande
Forskning tyder på en lönepremie för nyanställda inom jobb som kräver AI-kompetens. Men en bredare lönekonkurrens uteblir.
Forskare: Orealistiska språkkrav inom äldreomsorgen30.5.2024 15:24:52 CEST | Pressmeddelande
Det behöver skapas flera enkla jobb inom vård och omsorg, där lägre spårkkrav kan tolereras. Det skriver Fanny Forsberg Lundell, professor i franska vid Ratio och Stockholms universitet, och Philip Rehnberg, masterstudent i demografi och uppsatsstudent vid Ratio i en debattartikel i Dagens samhälle. Samtidigt som språkkraven inom äldreomsorgen skärps nationellt, visar författarna i den nya rapporten, "Alla ska snabbt lära sig svenska", att många nyanlända inte har förutsättningarna att nå de politiskt fastställda kraven.
Ny rapport från Ratio: Begränsa rätten till sympatiåtgärder och inför ett proportionalitetskrav22.5.2024 13:00:00 CEST | Pressmeddelande
I en ny Ratio-rapport utforskar nationalekonomen och statsvetaren Nils Karlson förekomsten av sympatiåtgärder på den svenska arbetsmarknaden och dess konsekvenser för företag, arbetstagare och samhället i stort. Rapporten föreslår att rätten till sympatiåtgärder begränsas och att ett proportionalitetskrav införs.
Välkommen på rapportlansering: Om sympatiåtgärdernas logik och praktik17.5.2024 13:53:43 CEST | Pressmeddelande
I Sverige är möjligheten att ta till sympatiåtgärder såväl generös som omstridd. Vissa menar att sympatiåtgärderna bidrar till att vårt land har få utbrutna arbetsmarknadskonflikter medan kritikerna hävdar att regelverket är förlegat, med hänsyn till nutidens sammankopplade värdekedjor och global konkurrens. Klart är dock att sympatiåtgärder drabbar parter som inte är direkt berörda av en konflikt, något som på senare tid varit särskilt uppmärksammat i och med Teslakonflikten. I en ny rapport kartlägger Nils Karlson, professor i statsvetenskap, sympatiåtgärdernas historia, logik, praktik och konsekvenser. Vilka är sympatiåtgärdernas avsedda och oavsedda effekter? Vilka kostnader är förenade med sympatiåtgärdernas användning? Och finns det skäl att förändra regelverket kring dessa stridsåtgärder? Rapporten kommenteras av en panel bestående av: German Bender, utredningschef, tankesmedjan Arena Idé Elisabeth Thand Ringqvist, riksdagsledamot (C) Oliver Rosengren, riksdagsledamot (M) Modera
Välkommen på rapportlansering: Den planlösa planeringen – en historia om det svenska plansystemet2.5.2024 13:48:10 CEST | Pressmeddelande
Det svenska plansystemet är präglat av svåra motsättningar som fördyrar och försvårar bebyggelse av nya bostäder – med allvarliga konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt och näringslivets kompetensförsörjning. I en ny rapport visar Jan Jörnmark, docent. i ekonomisk historia, hur dessa motsättningar uppstått och hur en mer marknadstillvänd planeringsmodell skulle kunna komma till bukt med dessa problem. Rapporten kommenteras av Fil. dr Klas Eriksson och en panel bestående av: Anna Broman, Näringspolitisk expert hos Byggföretagen David Josefsson, Riksdagsledamot (M), civilutskottet Tid: Tisdagen den 7 maj kl 12:00 (lättare lunch serveras från 11:30) Plats: Sveavägen 59, 4 tr Länk till anmälan och mer information finns här.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum