Studie visar: Svenskars flyttmönster ger fler klassresor
En mer kunskapsintensiv ekonomi har inneburit att större städer dragit ifrån många landsbygdsregioner ekonomiskt, vilket kan innebära att skillnaderna i uppväxtförhållanden mellan stad och landsbygd ökar. En ny studie visar dock att det faktum att svenskar är mer benägna att flytta mellan regioner leder till en ökad social rörlighet, som i sin tur motverkar dessa skillnader.
![Erik Liss är doktor i nationalekonomi och forskare på Ratio.](/data/images/public/3236508/3439555/cb13f953-29ac-4c16-8041-f2d03f66a5c3-w_720.jpg)
Studiens utgångspunkt är att om det finns betydande inkomstskillnader mellan regioner – och individer i allmänhet stannar där de är födda – kommer dessa skillnader att ärvas mellan generationer. Detta bidrar till ett tillstånd med låg social rörlighet. En farhåga är att denna effekt dessutom stärks när inkomstklyftor mellan regioner, inte minst mellan stad och land, ökat de senaste decennierna, såväl i Sverige som i andra utvecklade länder.
I sin avhandling visar dock Erik Liss, doktor i nationalekonomi och forskare på Ratio, näringslivets forskningsinstitut, att individer som flyttar mellan svenska regioner mildrar denna effekt. Här arbetar två mekanismer i motsatta riktningar.
– Å ena sidan innebär det faktum att flyttar framför allt sker från fattigare landsbygdsorter till rikare större städer en möjlighet till högre inkomster. Därav ökad social rörlighet eller specifikt inkomströrlighet, vilket är det mått som studeras i avhandlingen. Å andra sidan är det framför allt de med stark socioekonomisk bakgrund som faktiskt väljer att flytta och realiserar högre inkomster, vilket bidrar till lägre inkomströrlighet, kommenterar Erik.
Vad innebär detta för Sveriges sociala rörlighet som helhet?
– Av dessa två effekter visar sig den förstnämnda mer betydelsefull. Flyttar mellan regioner har därför en positiv nettoeffekt på den sociala rörligheten. Detta kan vara en orsak till att Sverige uppvisar hög social rörlighet jämfört med andra länder. I Sverige lämnar nämligen nästan 40% sin uppväxtregion, jämfört med runt 10% i till exempel Italien och Spanien, säger Erik.
Avhandlingen “The Taller the Ladder, the Tougher the Climb?: Essays on the Impact of Income Inequality on Intergenerational Mobility” fokuserar på social rörlighet med huvudtemat inkomstojämlikhet och inkomströrlighet mellan generationer.
Nyckelord
Kontakter
Erik LissDoktor i nationalekonomi
https://ratio.se/medarbetare/erik-liss/
Margareta BarabashRedaktör och projektledare
Tel:+46763477540margareta.barabash@ratio.seFölj Ratio
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Ratio
Ny studie: Så påverkar AI-kompetens din lön8.8.2024 15:28:01 CEST | Pressmeddelande
Forskning tyder på en lönepremie för nyanställda inom jobb som kräver AI-kompetens. Men en bredare lönekonkurrens uteblir.
Forskare: Orealistiska språkkrav inom äldreomsorgen30.5.2024 15:24:52 CEST | Pressmeddelande
Det behöver skapas flera enkla jobb inom vård och omsorg, där lägre spårkkrav kan tolereras. Det skriver Fanny Forsberg Lundell, professor i franska vid Ratio och Stockholms universitet, och Philip Rehnberg, masterstudent i demografi och uppsatsstudent vid Ratio i en debattartikel i Dagens samhälle. Samtidigt som språkkraven inom äldreomsorgen skärps nationellt, visar författarna i den nya rapporten, "Alla ska snabbt lära sig svenska", att många nyanlända inte har förutsättningarna att nå de politiskt fastställda kraven.
Ny rapport från Ratio: Begränsa rätten till sympatiåtgärder och inför ett proportionalitetskrav22.5.2024 13:00:00 CEST | Pressmeddelande
I en ny Ratio-rapport utforskar nationalekonomen och statsvetaren Nils Karlson förekomsten av sympatiåtgärder på den svenska arbetsmarknaden och dess konsekvenser för företag, arbetstagare och samhället i stort. Rapporten föreslår att rätten till sympatiåtgärder begränsas och att ett proportionalitetskrav införs.
Välkommen på rapportlansering: Om sympatiåtgärdernas logik och praktik17.5.2024 13:53:43 CEST | Pressmeddelande
I Sverige är möjligheten att ta till sympatiåtgärder såväl generös som omstridd. Vissa menar att sympatiåtgärderna bidrar till att vårt land har få utbrutna arbetsmarknadskonflikter medan kritikerna hävdar att regelverket är förlegat, med hänsyn till nutidens sammankopplade värdekedjor och global konkurrens. Klart är dock att sympatiåtgärder drabbar parter som inte är direkt berörda av en konflikt, något som på senare tid varit särskilt uppmärksammat i och med Teslakonflikten. I en ny rapport kartlägger Nils Karlson, professor i statsvetenskap, sympatiåtgärdernas historia, logik, praktik och konsekvenser. Vilka är sympatiåtgärdernas avsedda och oavsedda effekter? Vilka kostnader är förenade med sympatiåtgärdernas användning? Och finns det skäl att förändra regelverket kring dessa stridsåtgärder? Rapporten kommenteras av en panel bestående av: German Bender, utredningschef, tankesmedjan Arena Idé Elisabeth Thand Ringqvist, riksdagsledamot (C) Oliver Rosengren, riksdagsledamot (M) Modera
Välkommen på rapportlansering: Den planlösa planeringen – en historia om det svenska plansystemet2.5.2024 13:48:10 CEST | Pressmeddelande
Det svenska plansystemet är präglat av svåra motsättningar som fördyrar och försvårar bebyggelse av nya bostäder – med allvarliga konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt och näringslivets kompetensförsörjning. I en ny rapport visar Jan Jörnmark, docent. i ekonomisk historia, hur dessa motsättningar uppstått och hur en mer marknadstillvänd planeringsmodell skulle kunna komma till bukt med dessa problem. Rapporten kommenteras av Fil. dr Klas Eriksson och en panel bestående av: Anna Broman, Näringspolitisk expert hos Byggföretagen David Josefsson, Riksdagsledamot (M), civilutskottet Tid: Tisdagen den 7 maj kl 12:00 (lättare lunch serveras från 11:30) Plats: Sveavägen 59, 4 tr Länk till anmälan och mer information finns här.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum