Barnens fritidsaktiviteter har blivit en klassfråga – 1 av 4 föräldrar har dragit ner på aktiviteterna
Var fjärde förälder har dragit ner på sina barns fritidsaktiviteter till följd av de höga kostnaderna för dem. Bland de med tre barn eller fler har närmre hälften tvingats begränsa aktiviteterna. I genomsnitt lägger föräldrar 750 kr i månaden per barn på fritidsaktiviteter. ”Många hushåll behöver vända på kronorna för att få ekonomin att gå runt. Möjligheten till fritidsaktiviteter riskerar därmed att bli en klassfråga som på sikt också kan bidra till en sämre hälsa i befolkningen generellt ”, säger Linda Hasselvik, SBAB:s privat- och boendeekonom.
![Föräldrarna uppskattar att de i snitt lägger cirka 9000 kronor per barn och år på fritidsaktiviteter, inklusive till exempel terminsavgifter, utrustning och läger. Det motsvarar ungefär en månads matbudget för en familj med två barn under 9 år.](/data/images/public/3236046/3484937/5d7c98b3-b40f-4321-81cb-0692ac7cda4d-w_720.jpg)
I en ny undersökning från SBAB uppger 1 av 4 föräldrar att de höga kostnaderna för fritidsaktiviteter påverkat vilka aktiviteter som deras barn fått hålla på med. Andelen föräldrar som av kostnadsskäl behövt dra ner på barnens aktiviteter ökar med antalet barn. Bland föräldrar med ett barn har 20 procent av föräldrarna begränsat sina barns aktiviteter. Motsvarande siffra för föräldrar med tre eller fler barn är drygt 40 procent.
– Att så många som var fjärde förälder tvingats dra ner på sina barns fritidsaktiviteter till följd av kostnaderna är alarmerande. Organiserade fritidsaktiviteter kan bidra till så mycket, inte minst rörelseglädje, att få lära sig samarbeta i lag men också stärka barnets självförtroende och självkänsla, säger Linda Hasselvik, SBAB:s privat- och boendeekonom.
Bland de som säger att kostnaderna påverkat aktiviteterna uppger 58 procent av föräldrarna att de begränsat antalet aktiviteter. 40 procent har nekat ett barn att börja med en särskild aktivitet på grund av kostnaderna. En del föräldrar, 17 procent, uppger också att de fått sina barn att välja en billigare aktivitet än den de först velat och 11 procent har rent av fått sitt eller sina barn att sluta med en aktivitet för att det varit så dyrt.
– De senaste årens ökade kostnader till följd av hög inflation och höga räntor har gjort att många hushåll har haft och fortfarande har det väldigt tufft ekonomiskt. Många behöver vända på kronorna för att få ekonomin att gå runt. Givet hur viktiga fritidsaktiviteterna är för många barn så känner jag verkligen med de föräldrar som måste säga nej för att pengarna inte räcker till, säger Linda Hasselvik.
Av undersökningen framgår att föräldrarna uppskattar att de per barn, omräknat till medelvärde, lägger cirka 4 500 kronor per halvår eller motsvarande 750 kr i månaden på fritidsaktiviteter, inklusive till exempel terminsavgifter, utrustning och läger. Kostnaden stiger med barnets ålder. Föräldrar med barn mellan 0–6 år lägger i snitt 530 kronor i månaden, de med barn mellan 7–12 år nästan 750 kronor och de med tonåringar, 13–17 år, nästan 870 kronor.
– Föräldrarna uppskattar att de i snitt lägger cirka 9 000 kronor per barn och år på fritidsaktiviteter. Det motsvarar ungefär en månads matbudget för en familj med två barn under 9 år. För de som har flera barn blir kostnaderna såklart än mer påtagliga. Ofta är aktiviteter arrangerade av ideella föreningar billigare än de arrangerade av privata företag. Samtidigt ställer det ofta ett större krav på engagemang i form av tid från föräldrarna. Ett annat sätt att hålla nere kostnaderna är att köpa begagnad utrustning, säger Linda Hasselvik.
Det främsta skälet till att föräldrarna vill att deras barn ska ha organiserade fritidsaktiviteter är för att barnen ska få en hälsosam vana, vilket 31 procent uppger (diagram 1). Därefter lyfter föräldrarna att de vill att barnen ska få ett socialt sammanhang, en meningsfull sysselsättning efter skolan alternativt att deras barn är väldigt intresserad av den särskilda aktiviteten. Att barnen ska få lära sig nya saker lyfts också av en del föräldrar.
– Det är tydligt att föräldrarna ser många fördelar med att kunna erbjuda sina barn organiserade fritidsaktiviteter. Det är därför extra tråkigt att familjens ekonomi ska avgöra barnens möjlighet att delta. Det riskerar att bli en klassfråga som på sikt också kan bidra till en sämre hälsa i befolkningen generellt, säger Linda Hasselvik.
![null](https://via.tt.se/data/images/public/3236046/3484937/d2bccb9b-3b1e-477d-b041-192c58748952-w_720.png)
Om undersökningen:
Enkätundersökningen genomfördes av Verian, f.d.Kantar, på uppdrag av SBAB den 8–12 april 2024. Drygt 1 000 individer med barn under 18 år deltog.
Nyckelord
Kontakter
Catharina HenrikssonPresschefSBAB
Tel:+46 76 118 79 14catharina.henriksson@sbab.seLinda HasselvikPrivat- och boendeekonomSBAB
Tel:070-561 21 47linda.hasselvik@sbab.seDokument
Om SBAB
SBAB:s affärsidé är att med nytänkande och omtanke erbjuda lån och sparande samt andra tjänster till privatpersoner, bostadsrättsföreningar och fastighetsbolag i Sverige. SBAB bildades 1985 och ägs av svenska staten. Bostadssajten Booli och mäklarguiden Hittamäklare är en del av SBAB:s trygga och enkla tjänster för bolån och boendeekonomi utan krångel. Antal bolånekunder uppgår till 287 000 och 634 000 privatpersoner har sparkonto (per den 31 mars 2024). Antal medarbetare (FTE) är 957. SBAB prioriterar fyra av FN:s globala hållbarhetsmål (8, 11, 12 och 13) inom ramen för Agenda 2030. Målen utgör en integrerad del av SBAB:s hållbara styrmodell och dagliga arbete. Läs mer på: sbab.se, booli.se, hittamaklare.se, facebook.com/sbabbank, twitter.com/sbabbank, linkedin.com/company/sbab-bank.
Följ SBAB Bank
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från SBAB Bank
Bostadsmarknaden i Stockholms innerstad tillbaka på normal nivå - Göteborg och Malmö har en bit kvar5.9.2024 07:00:00 CEST | Pressmeddelande
SBAB/Booli:s indikator Bomarknadstempen – som mäter hur lätt det är att sälja en bostad – visar en uppgång för lägenheter under augusti, medan uppgången för villor tappade fart. Det är dock alltjämt långt kvar till normala nivåer för Sverige som helhet. De faktorer som tynger marknaden mest är det stora utbudet följt av många återpublicerade annonser och långa försäljningstider. Det finns dock ett område som sticker ut i positiv bemärkelse, nämligen Stockholms innerstad. Där är marknaden för lägenheter tillbaka på normal nivå igen. Göteborgs och Malmös dito har dock en bit kvar.
Bostadspriserna steg med 2 procent i augusti2.9.2024 07:00:00 CEST | Pressmeddelande
Bostadspriserna steg med 2,0 procent i augusti i Sverige som helhet, varav lägenhetspriserna med 1,5 procent och villapriserna med 2,2 procent. Villapriserna steg i samtliga regioner och lägenhetspriserna i fem av sex regioner. Mest steg lägenhetspriserna i Storgöteborg. Villapriserna steg mest i Södra Sverige tätt följt av Storgöteborg. Rensat för säsong och andra tillfälliga effekter steg bostadspriserna för Sverige som helhet med 0,7 procent – lägenhetspriserna med 0,5 procent och villapriserna med 0,8 procent. Detta visar SBAB Booli Housing Price Index (HPI) för augusti.
Boprisförväntningarna dämpas – trots fallande räntor29.8.2024 07:00:00 CEST | Pressmeddelande
Trots räntesänkning och besked om troliga ytterligare räntesänkningar framöver från Riksbanken, sjönk bostadsägarnas förväntningar på bostadspriserna tillbaka något mot slutet av augusti jämfört med i juni. Det är dock alltjämt en betydligt större andel som tror på stigande än fallande priser. 61 procent spår att bostadspriserna ska stiga på ett års sikt medan 2 procent tror att de ska sjunka. Främsta skälet till prisuppgången anges vara sjunkande räntor. Av de som tror på stigande bostadspriser tror ungefär 4 av 5 att priserna kommer att stiga med maximalt 5 procent på ett års sikt. Det är i linje med SBAB:s egen prognos över bostadspriserna på samma tidshorisont.
Tufft att skilja sig i ekonomiskt svåra tider27.8.2024 07:00:00 CEST | Pressmeddelande
Svåra ekonomiska tider kan vara ett hinder för de som vill gå skilda vägar. Inte minst för kvinnor som generellt tjänar mindre än män. SBAB har kartlagt möjligheten för kvinnor och män med två minderåriga barn att efter en separation kunna köpa varsin trea i Sveriges 25 största kommuner. Resultatet visar att varken kvinnor eller män med medianinkomst har råd att köpa en genomsnittlig trea i någon av kommunerna.
Nu sänker SBAB alla bolåneräntor igen21.8.2024 08:00:00 CEST | Pressmeddelande
SBAB sänker 3-månadersräntan med 0,10 procentenheter vilket ger en listränta på 4,52. Samtidigt sänker SBAB samtliga bundna bolåneräntor med ett till tio års bindningstid med mellan 0,10 och 0,25 procentenheter. Det ger exempelvis en listränta på 3,76 för den 2-åriga räntan. Förändringarna träder i kraft idag onsdag den 21 augusti.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum