Ny rapport och enkät: Äldre föredrar distansarbete mer än vad unga gör
I en ny rapport skriven av nationalekonomen Jonas Grafström undersöks olika kontorsarbetande gruppers olika inställningar till distansarbete.
![Jonas Grafström har undersökt olika gruppers preferenser för att jobba på distans.](/data/images/public/3236508/3393697/2bd6e8de-002a-45d3-88f4-23e61d9736a3-w_720.jpg)
Jonas Grafström, fil dr i nationalekonomi och vvd Ratio, har kartlagt hur preferenser för distansarbete skiljer sig bland kontorsarbetare i Sverige. Studien, baserad på en undersökning av över 1 000 arbetande personer, ger en detaljerad inblick i hur ålder, geografi och kön påverkar inställningen till distansarbete.
Resultaten i korthet:
- Genomsnittligt distansarbete: I genomsnitt arbetade kontorsarbetare 1,8 dagar i veckan på distans.
- Åldersrelaterade skillnader: Ungdomar (18–25 år) arbetade i genomsnitt 1,2 dagar på distans, medan äldre arbetstagare (49–64 år) föredrog 2,0 dagar. Anställda i medelåldern tenderar vara mest nöjda med att arbeta på distans.
- Geografiska variationer: Det fanns märkbara skillnader beroende på bostadsort. I Småland och Norrland var snittet 1,4 distansdagar, jämfört med 2,1 dagar i Stockholmsregionen.
- Arbetsplatsflexibilitet: Fyra av tio skulle avstå från ett jobberbjudande om det inte inkluderade möjlighet till distansarbete.
Rapporten, "Vem vill jobba hemifrån? En demografisk undersökning av inställningar till distansarbete," understryker att arbetsgivare behöver anpassa sina arbetsmodeller för att möta de skiftande behoven och preferenserna hos sina anställda. Att erbjuda en flexibel arbetsmiljö kan inte bara förbättra medarbetarnas nöjdhet och välmående, utan också öka produktiviteten och attraktionskraften på arbetsmarknaden.
Grafströms rapport kommer att diskuteras mer under ett öppet seminarium på Ratio den 1 december. Läs om det här.
Nyckelord
Kontakter
Johanna GrönbäckKommunikationschef
Presskontakt
Länkar
Följ Ratio
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Ratio
Ny studie: Så påverkar AI-kompetens din lön8.8.2024 15:28:01 CEST | Pressmeddelande
Forskning tyder på en lönepremie för nyanställda inom jobb som kräver AI-kompetens. Men en bredare lönekonkurrens uteblir.
Forskare: Orealistiska språkkrav inom äldreomsorgen30.5.2024 15:24:52 CEST | Pressmeddelande
Det behöver skapas flera enkla jobb inom vård och omsorg, där lägre spårkkrav kan tolereras. Det skriver Fanny Forsberg Lundell, professor i franska vid Ratio och Stockholms universitet, och Philip Rehnberg, masterstudent i demografi och uppsatsstudent vid Ratio i en debattartikel i Dagens samhälle. Samtidigt som språkkraven inom äldreomsorgen skärps nationellt, visar författarna i den nya rapporten, "Alla ska snabbt lära sig svenska", att många nyanlända inte har förutsättningarna att nå de politiskt fastställda kraven.
Ny rapport från Ratio: Begränsa rätten till sympatiåtgärder och inför ett proportionalitetskrav22.5.2024 13:00:00 CEST | Pressmeddelande
I en ny Ratio-rapport utforskar nationalekonomen och statsvetaren Nils Karlson förekomsten av sympatiåtgärder på den svenska arbetsmarknaden och dess konsekvenser för företag, arbetstagare och samhället i stort. Rapporten föreslår att rätten till sympatiåtgärder begränsas och att ett proportionalitetskrav införs.
Välkommen på rapportlansering: Om sympatiåtgärdernas logik och praktik17.5.2024 13:53:43 CEST | Pressmeddelande
I Sverige är möjligheten att ta till sympatiåtgärder såväl generös som omstridd. Vissa menar att sympatiåtgärderna bidrar till att vårt land har få utbrutna arbetsmarknadskonflikter medan kritikerna hävdar att regelverket är förlegat, med hänsyn till nutidens sammankopplade värdekedjor och global konkurrens. Klart är dock att sympatiåtgärder drabbar parter som inte är direkt berörda av en konflikt, något som på senare tid varit särskilt uppmärksammat i och med Teslakonflikten. I en ny rapport kartlägger Nils Karlson, professor i statsvetenskap, sympatiåtgärdernas historia, logik, praktik och konsekvenser. Vilka är sympatiåtgärdernas avsedda och oavsedda effekter? Vilka kostnader är förenade med sympatiåtgärdernas användning? Och finns det skäl att förändra regelverket kring dessa stridsåtgärder? Rapporten kommenteras av en panel bestående av: German Bender, utredningschef, tankesmedjan Arena Idé Elisabeth Thand Ringqvist, riksdagsledamot (C) Oliver Rosengren, riksdagsledamot (M) Modera
Välkommen på rapportlansering: Den planlösa planeringen – en historia om det svenska plansystemet2.5.2024 13:48:10 CEST | Pressmeddelande
Det svenska plansystemet är präglat av svåra motsättningar som fördyrar och försvårar bebyggelse av nya bostäder – med allvarliga konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt och näringslivets kompetensförsörjning. I en ny rapport visar Jan Jörnmark, docent. i ekonomisk historia, hur dessa motsättningar uppstått och hur en mer marknadstillvänd planeringsmodell skulle kunna komma till bukt med dessa problem. Rapporten kommenteras av Fil. dr Klas Eriksson och en panel bestående av: Anna Broman, Näringspolitisk expert hos Byggföretagen David Josefsson, Riksdagsledamot (M), civilutskottet Tid: Tisdagen den 7 maj kl 12:00 (lättare lunch serveras från 11:30) Plats: Sveavägen 59, 4 tr Länk till anmälan och mer information finns här.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum